Fra fotograf Torbjørn Henriksen i Søgne har vi fått tilgang til en del lysbilder som nå er historiske. De er tatt i mai 1990, den aller siste tiden da bygdas største bedrift, Brødrene Repstads karosserifabrikk, eksisterte.
Av Jostein Andreassen
Se stort bildegalleri mot slutten av artikkelen
Lysbildene er 24×36 mm og av perfekt kvalitet, vi har imidlertid måttet skanne dem, og selv om det er brukt spesialutstyr, har de dessverre tapt seg en del i kvalitet.
Lånte 100 kr
I boka ”Søgne før og nå”, bind 1 fra 1981 har Hans Repstad, en av eierne av bedriften, skrevet en interessant artikkel: ”Smia på Lunde som ble karosserifabrikk”. Det er fortellingen om Gunnar Repstad som kjøpte ei smie på Lunde for 500 kroner. Så lånte han hundre kroner av sin far i form av en garantilapp, og med den i lomma dro han til byen med hest og kjerre, som han også lånte av sin far, for å kjøpe inn smikull og jern.
Artikkelen fortsetter under bildet.
![Brødrene Repstads karosserifabrikk i bilder 2 Br Repstad Karosserifabrikk 1953 nr 2 foto bib](https://fritidsnytt.no/wp-content/uploads/2021/01/Br-Repstad-Karosserifabrikk-1953-nr-2-foto-bib-1024x528.jpg)
Bedriften ble grunnlagt som bygdesmie på Lunde i Søgne i 1912. Eiere var brødrene Gunnar og Edvard Repstad. Firmaet hadde de første årene navnet ”G. og E. Repstad”. Fra begynnelsen av 1920-årene bygde de førerhus til lastebiler, og i 1925 bygde de karosseri til en buss. Det kom etter hvert til å bli hovedproduksjonen. I årene 1934-1940 ble det årlig bygd 150-250 førerhus til lastebiler og 30-40 busser. Bedriften ble lagt ned i 1990.
Startet i 1912
Det var i 1912. Sakte, men sikkert ble bedriften bygd opp: Reparasjon av gårdsredskaper, kjerrer, sleder og skoing av hester. Hans og de andre barna til Gunnar fikk også oppgaver etter hvert som de vokste til. Her måtte alle ta et tak!
Et av de første oppdragene som Hans fikk, var å stå med en tomsekk og slå vekk fluene av hestene når de ble skodd. Om vinteren måtte barna stå og lyse med ei håndlampe: ”Det kunne være både kaldt og nifst. Ofte var vi redde for hestene, for det var ikke alle som var snille. Men å komme med protest, kom aldri på tale.”
Flere oppgaver
Arbeidsoppgaver og lokaler økte i omfang. Fabrikasjon av busskarosserier ble en spesialitet, og busser med et kvalitetsstempel fra Brødrene Repstad kunne en etter hvert støte på over hele landet.
Men 28. mai 1949 ble hele bedriften flammenes rov. Nye fabrikklokaler ble snart satt opp på den andre sida av den lille ”elva” Føssa. De ble siden utvidet flere ganger.
Artikkelen fortsetter under bildet.
![Brødrene Repstads karosserifabrikk i bilder 3 603px brodrene repstads karosserifabrikk as skilt](https://fritidsnytt.no/wp-content/uploads/2021/01/603px-brodrene_repstads_karosserifabrikk_as-skilt.jpg)
Et gammelt og ærverdig skilt.
Hans Repstad forteller at i 1981 var golvflaten i verkstedet omtrent fem mål (ca. 5 000 kvm.) Da var det så mange som ca. 100 ansatte, og det ble produsert imponerende nok like mange busser i året. Vi gutter som vokste opp på 1950-tallet i nærheten av bedriften, fikk et svært nært forhold til både eierne, arbeiderne og lokalene, for ikke å snakke om bussene (og sjåførene fra firma ”Søgneruta”)!
Skrev bilnummer
Og hvem kan noensinne glemme, da vi satt på toppen av Kjerkebakken og skrev bilnummer? Da kom gjerne Trygve Olsen på Leire kjørende fra byen med et chassis (”sjersi”, som vi sa, dvs. understell av en buss) ikledd skinnlue og varm kjeledress, på vei til bedriften. En høyst uvanlig ”doning” på veien!
Slike kom med jernbanen et sted fra, Sverige tror jeg, og skulle bygges opp fra bunnen av. Fikk vi sitte på de siste par hundre meterne, var dagen reddet! Historien om Brødrene Repstads karosserifabrikk er en ærefull del av Søgnes industrihistorie. Les mer i ”Søgne før og nå”! I 1990 gikk dessverre bedriften inn. Nå driver Gyli Plast sin produksjon i disse lokalene.
Takk til Gunnar Lunde
Vi mimrer litt om Brødrene Repstads karosserifabrikk ved å vise disse historiske bildene fra bedriftens folk i arbeidssituasjonen. Takk til Gunnar Lunde for opplysninger om navn og situasjoner! Torbjørn Henriksen takkes for utlån av bilder og viktig initiativ til å forevige disse minnene i en avsluttende fase av bedriften!